מודל חשבונאות זרמים של שוק העבודה: יישום לישראל
יוסי יכין ונטליה פרסמן
- בחינת הקשר בין האבטלה למשרות הפנויות בישראל (עקומת Beveridge) מלמדת כי לאורך מחזור העסקים עליה של מספר המובטלים באחוז אחד מלווה, בממוצע, בירידה של 3 אחוזים במספר המשרות הפנויות. סטיות מתמשכות מקשר זה מצביעות על שינוי אפשרי בשיעור האבטלה המבנית של המשק.
- מהניתוח המוצג במחקר עולה כי בעשור האחרון פעלו הגורמים המבניים להקטנת שיעור האבטלה במשק והסבירו לפחות מחצית מהירידה בשיעור האבטלה בתקופה זו.
אוסף הנקודות המתארות את הקשר בין האבטלה והמשרות הפנויות לאורך מחזור העסקים מכונה בספרות הכלכלית עקומת Beveridge. מההשתנות המשותפת של משתנים אלה ניתן ללמוד האם השינוי בהם נובע מגורמים מחזוריים או מגורמים מבניים. בזמני גיאות כלכלית הביקוש לעובדים גדל, משרות חדשות נפתחות והאבטלה יורדת; על כן מחזורי העסקים במשק משתקפים בשינוי בכיוונים מנוגדים של האבטלה והמשרות הפנויות. מהמחקר עולה כי שיפוע עקומת Beveridge בישראל הוא 3-, כלומר במהלך מחזור העסקים עליה של מספר המובטלים באחוז אחד מלווה, בממוצע, בירידה של 3 אחוזים במספר המשרות הפנויות.
לצד השפעת מחזורי העסקים, שינוי בו-זמני ומתמשך של אבטלה ומשרות פנויות מעיד על שינוי באבטלה החיכוכית המשקפת את מידת הקושי בהתאמה בין משרות ועובדים. שינויים מבניים בשוק העבודה, כמו למשל החמרת התנאים לקבלת דמי אבטלה, עליה ברמת ההשכלה של כח העבודה או ייעול פעולתן של חברות השמה, מצמצמים את החיכוך ומקטינים הן את האבטלה והן את מספר המשרות הפנויות. שינויים כאלה מתבטאים בתזוזה של עקומת Beveridge עצמה. המחקר מוצא כי בעשור האחרון הייתה תזוזה של עקומת Beveridge בישראל שהתבטאה בירידה בו זמנית של מספרי המשרות הפנויות והמובטלים. ירידה זו משקפת שינוי מבני בהתאמה בין עובדים למעסיקים ובהיצע העבודה - והיא מסבירה לפחות מחצית מהירידה בשיעור האבטלה בין 2004 ל-2011; שאר הירידה נבעה ממעבר המשק משפל ב-2004 לגיאות ב-2011.
איור 1 מציג את שיעור האבטלה במשק ואת שיעור המשרות הפנויות בשנים 1998-2011. מהאיור ניכר כי בזמני שפל (באדום) שיעור האבטלה ושיעור המשרות הפנויות נעים לרוב במורד עקומת Beveridge ובזמני גיאות (בכחול) הם נעים בכיוון ההפוך. האפקט המבני משתקף בתזוזה פנימה (לשמאל) של עקומת Beveridge. באיור בולט המתאם השלילי בין המשתנים בעיקר החל משנת 2001 – האפקט המחזורי, וכן בולטת תזוזה פנימה של העקומה בסוף העשור הקודם – האפקט המבני. מהניתוח הסטטיסטי המוצג במחקר עולה כי עקומת Beveridge החלה לנוע פנימה לפחות החל מ-2004, הרבה לפני שהשינוי הפך גלוי לעין בנתונים הגולמיים עם התפנית במחזור העסקים בשנת 2008.
![21.05.2013-1.jpg](/media/ivtfjlxn/21052013-1.jpg)